זה כלל גדול בתורה, שהשי"ת מתנהג עמנו בהנהגת מידה כנגד מידה, וכמו שהאדם מתנהג כן מתנהגים עמו, וזו אינדיקציה טובה מאוד להבין מצבים שאדם נתון בהם, וסטירות ועונשים שהוא מקבל. שע"י הכלל הגדול, מסתמא יוכל להניח שע"י שהוא התנהג ככה עם אחרים לכן מן השמים מסבבים שהוא יקבל הנהגה דומה, ועי"ז כשיפשפש וימשמש במעשיו, בקל יוכל להגיע לשורש הדברים, ומה גרם לו לכך…
מידה כנגד מידה | פרשת בחוקותי
בס"ד. ירושלים עיה"ק תו"ת בב"א, יום ו' עש"ק לסדר פרשת בחוקותי
לכבוד… אחדשה"ט! בעזרת השי"ת אכתוב לך משהו הקשור עם פרשת השבוע,
וזהו (ויקרא כו-כג,כד) "ואם… והלכתם עמי קרי, והלכתי אף אני עמכם בקרי".
כי זה כלל גדול בתורה, שהשי"ת מתנהג עמנו בהנהגת מידה כנגד מידה,
וכמו שהאדם מתנהג כן מתנהגים עמו,
וזו אינדיקציה טובה מאוד להבין מצבים שאדם נתון בהם, וסטירות ועונשים שהוא מקבל.
שע"י הכלל הגדול, מסתמא יוכל להניח שע"י שהוא התנהג ככה עם אחרים לכן מן השמים מסבבים שהוא יקבל הנהגה דומה,
ועי"ז כשיפשפש וימשמש במעשיו, בקל יוכל להגיע לשורש הדברים, ומה גרם לו לכך.
נמצא שהאדם בעצמו גוזר על עצמו פסקים ועונשים, באופן שמבחינה שיכלית פשוטה גם כן הוא מבין שמגיע לו מה שהגיע לו.
וחשיבה זו טובה ובריאה – כשאדם עושה חשבון ושופט את עצמו, ולא בריאה ולא טובה – כשאדם כל הזמן מחטט וחופר במה שנעשה אצל אחרים,
מה גם שיש הרבה דברים נסתרים ממנו ואצלו, ונסתרים דרכי ה', ואין לעסוק בשל אחרים, אם לא נתבקש על ידם על כך.
וזה מ"ש חז"ל במשנה (סוטה ח:) במידה שאדם מודד בה – מודדין לו. היא (הסוטה) קישטה את עצמה לעבירה – המקום נִוולה. היא גילתה את עצמה לעבירה – המקום גלה עליה. בירך התחילה בעבירה תחילה, ואח"כ הבטן, לפיכך חלקה הירך תחילה, ואח"כ הבטן, ושאר הגוף לא פלט.
ושם בגמ' תני ר' חייא מיום שחרב ביהמ"ק אע"פ שבטלה סנהדרין, דין ד' מיתות לא בטלו,
מי שנתחייב סקילה – או נופל מן הגג, או חיה דורסתו ומפילתו לארץ,
מי שנתחייב שריפה – או נופל בדליקה, או נחש מכישו והארס שורפו.
מי שנתחייב הריגה – או נמסר למלכות, או ליסטין באים עליו, ואלו מתיזין ראשו.
מי שנתחייב חניקה – או טובע בנהר, או מת בסרונכי שהיא מחלה החוסמת את הנשימה ונחנק.
תניא רבי אומר מנין שבמידה באדם מודד בה מודדים לו? שנאמר (ישעיה כז-ח) בסאסאה בשלחה תריבנה (פרש"י בתוך אותה סאה [ומידה שאדם חוטא], תריבנה [ותעניש אותו].). וכן מצינו בסוטה, שבמידה שמדדה בה – מדדו לה. היא עמדה על פתח ביתה להראות לו – לפיכך כהן מעמידה על שער ניקנור ומראה קלונה לכל. היא פרסה לו סודרים נאים על ראשה – לפיכך כהן נוטל כיפה מעל ראשה ומניחו תחת רגליה. היא קישטה לו בפניה – לפיכך פניה מוריקות. היא כחלה לו עיניה – לפיכך עיניה בולטות. היא קלעה לו את שערה – לפיכך כהן סותר את שערה. היא הראתה לו באצבע – לפיכך ציפורניה נושרות. היא חגרה לו בצילצל, לפיכך כהן מביא חבל המצרי וקושר לה למעלה בחזה. היא פשטה לו את ירכיה – לפיכך ירכה נופלת. היא קיבלתו על כריסה – לפיכך ביטנה צבה. היא האכילתו מעדני עולם – לפיכך קרבנה מאכל בהמה. היא השקתהו יין משובח בכוסות משובחים – לפיכך כהן משקה מים המרים, במקידה של חרס. היא עשתה בסתר – יושב בסתר עליון שם בה פנים ופנאי ליפרע ממנה. ד"א היא עשתה בסתר – המקום פירסמה בגלוי.
וכן אמרו במכילתא (בשלח, הט"ו, יד) במידה שמדדו – בה מדד להם. עיי"ש. ואמרו (ספרי האזינו פל"ב) במידה שמדדתם לי מדדתי לכם. ואמרינן (סנהדרין צ.) כל ישראל יש להם חלק לעולם הבא. ואלו שאין להם חלק לעוה"ב האומר אין החיים המתים. וכל כך למה? הוא הלא כפר בתחיית המתים – לפיכך לא יהיה לו חלק בתחיית המתים, שכל מידותיו של הקב"ה מידה כנגד מידה.
ומבואר בדברי רבינו הקדוש ז"ל מברסלב (ליקו"מ קמא, סי' קפז) וז"ל (תהלים סב) ולך ה' החסד, כי אתה תשלם לאיש כמעשהו. היינו שהוא חסד גדול מאת השי"ת שהוא משלם לאדם מידה כנגד מידה,
שעי"ז הוא מבין לפשפש במעשיו ולידע החטא שפגם בו ולשוב בתשובה.
ויהי רצון שנתעורר בתשובה מיד, לפני תזכורת, ונזכה לעבדו בדחילו ורחימו.
בברכת התורה וכטו"ס
ראש ישיבת ברסלב – נצח מאיר
הרב שמעון יוסף הכהן ויזנפלד
התורה ולומדיה זקוקים לכם !
עקב המצב הכלכלי הקשה של הישיבה – צדקות / תרומות / מעשרות לאחזקת הישיבה ולומדי התורה
יתקבלו בברכה … צלצלו 050-4161022 הר' עמיאל המנהל
![מידה כנגד מידה | פרשת בחוקותי 9](https://www.breslevmeir.com/wp-content/uploads/2012/06/IMG_6698-300x200.jpg)